![](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2024/07/pexels-towfiqu-barbhuiya-3440682-11264389-1024x683.jpg)
Tievie dzīvo ilgāk? “Ja līdz 50 gadu vecumam cilvēkam ir neliels liekais svars, vismaz vēl 19 mūža gadi viņam esot praktiski garantēti” 35
Liekais svars ievērojami palielina diabēta, aterosklerozes, aknu un onkoloģisko saslimšanu iespējamību. Bet vai tas nozīmē, ka cilvēkiem ar lieko svaru vajadzētu dzīvot mazāk nekā citiem? Izrādās, arī šajā gadījumā ne gluži viss ir tik vienkārši un viennozīmīgi, jo daudz kas atkarīgs no tā, tieši kā šis liekais svars uzrodas.
Amerikāņu pētnieki no Ohaio pavalsts Mičiganas universitātes kopā ar kolēģiem no Maksa Planka biedrības Demogrāfijas institūta izanalizējuši vismaz 4500 pieaugušu un 3700 viņu bērnu slimības vēstures par laiku no 1948. līdz 2014. gadam. Tādējādi pētniekiem izdevās salīdzināt vienlaikus uzreiz divas paaudzes, katru paaudzi analizējot vecumā no 31 līdz 80 gadiem. Pētījuma autorus galvenokārt interesēja ķermeņa masas indekss, kas uzrāda, vai cilvēkam ir normāla masa attiecībā pret viņa augumu vai arī viņam tomēr piemīt liekais svars, un gluži otrādi – vai viņš ir pārlieku kārns. Turklāt var piebilst, ka ķermeņa masas indekss palīdz atšķirt vienkārši lieko svaru no aptaukošanās.
Protams, dzīves gaitā cilvēka ķermeņa masa mainās. Tas notiek dažādi: kāds jau jaunībā mēdz būt ar itin kuplām miesām, bet vēlākos gados atbrīvojas no liekā svara, kāds cits gadu gaitā pieņemas svarā, bet vēl citi visu dzīvi saglabā puslīdz nemainīgu ķermeņa masu. Pētījuma mērķis bija saprast, vai dzīves ilgums ir kaut kādā veidā saistīts ar ķermeņa masas dinamiku. Izdevies izšķirt vairākas tādas dinamikas.
Varbūt kādam šķitīs dīvaini, taču noskaidrojies, ka no aplūkotajiem visilgāk dzīvojuši tie, kuri par pieaugušajiem kļuvuši ar normālu ķermeņa masu un vecumdienās pakāpeniski uzņēmuši lieko svaru, taču nesasniedzot aptaukošanos. Viņiem dzīves ilguma ziņā seko tie, kuri visu dzīvi saglabājuši normālu svaru. Trešo vietu dalījuši tie, kuriem dzīves gaitā bija puslīdz pastāvīgs liekais svars, un tie, kuri visu dzīvi bijuši zem normāla svara atzīmes jeb tātad kārni, bet bez izteiktas patoloģijas. Tālāk sekoja tie, kuri pieaugušo dzīvi sākuši ar lieko svaru, bet dzīves gaitā kļuvuši kārnāki.
Un vismazāk no visiem dzīvojuši tie, kuriem līdz 31 gada vecumam jau bija fiksēta aptaukošanās, kas turpmāk tikai palielinājusies.
Var piebilst, ka šā pētījuma autori ņēmuši vērā dažādus faktorus, kas varētu iespaidot dzīves ilgumu: dzimumu, kaitīgos ieradumus, sociālo statusu un vēl daudz ko tamlīdzīgu.
Rezultātā pētnieki atzinuši, ka pagaidām vēl nespēj gluži droši apgalvot, kāds mehānisms šeit darbojas. Varot tikai piebilst, ka visi šie dati apstiprina to pašu pētnieku arī iepriekš gūtos rezultātus, piemēram, 2013. gadā viņi publicēja rakstu, kurā pauda: ja līdz 50 gadu vecumam cilvēkam ir neliels liekais svars, vismaz vēl 19 mūža gadi viņam esot praktiski garantēti, bet ar nosacījumu, ka šis liekais svars saglabāsies vismaz nemainīgs…