![Fatimas Dievmātes tēls tiek nests procesijas laikā Fatimas svētnīcā, Portugāles centrālajā daļā, 2024. gada 13. maijā. Tūkstošiem svētceļnieku pulcējās Fatimas svētnīcā, lai atzīmētu Fatimas brīnuma gadadienu, kad trīs ganu bērni apgalvoja, ka 1917. gada maijā redzējuši Jaunavu Mariju.](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2024/05/afp_34rf29t-1-800x534.jpg)
Pēdējais vārds būs pāvestam! Vatikāns izdevis jaunus noteikumus par reliģiskas nozīmes pārdabisku parādību atzīšanu 84
Vatikāns ir apstiprinājis jaunus norādījumus par tādu pārdabisku parādību kā Svētās Jaunavas Marijas parādīšanās un šķietami ar asinīm piesūcinātu krucifiksu novērošanas gadījumu atzīšanu. Jaunās vadlīnijas aizstāj 1978.gadā izstrādātos noteikumus un nosaka, ka bīskapi šādās situācijās vairs nedrīkst rīkoties neatkarīgi, un turpmāk tiem būs jākonsultējas ar Vatikānu, tā vēstīja ārvalstu medijs “CNN“.
Vatikāna doktrinālā biroja (DDF) veikto izmaiņu mērķis ir baznīcas nekavējoša iesaisti visas tajos gadījumos, kad nepieciešama ātra reakcija uz paziņojumiem par pārdabisku parādību novērošanu izplatību tiešsaistē.
Saskaņā ar Vatikāna piektdien, 17.maijā, publiskoto dokumentu jaunā procedūra nodrošinās to, ka, izvērtējot apgalvojumus par pārdabisku parādību fiksēšanu, piemēram stigmu parādīšanos, ļaus pieņemt “ātrākus lēmumus, respektējot tautas dievbijību”.
Saskaņā ar iepriekšējām vadlīnijām vietējie bīskapi varēja visai ātri pasludināt kāda konstatēta fenomena pārdabisko dabu, sacīja Vatikāns. Jaunajās Vatikāna vadlīnijās teikts, ka “ierindas” bīskapi un baznīcas amatpersonas vairs nepieņems lēmumu par iespējamo novēroto parādību izcelsmes pārdabisko dabu, atstājot šo lēmumu pāvestam.
DDF vadītājs kardināls Viktors Manuels Fernandess žurnālistiem sacīja, ka bieži tieši šādi notikumi “ir radījuši lielu garīgo augļu pārbagātību, izaugsmi ticībā, uzticībā, brālībā un kalpošanā. Dažos gadījumos tās ir radījušas arī visā pasaulē atpazīstamas svētnīcas, kuras mūsdienās ir daudzu cilvēku dievbijības pamatā”.
Uzstājoties Vatikāna preses konferencē, kardināls kā pozitīvu piemēru minēja Svētās Jaunavas Marijas svētnīcu Lurdā, Francijas dienvidrietumos, kuru apmeklē cilvēki nolūkā mazināt savas fiziskās un garīgās ciešanas.
Tomēr viņš piebilda, ka daži iespējamie līdz šim izziņotie gadījumi varētu arī izrietēt no “peļņas, varas un slavas kāres vai vēlmes iegūt sociālu atzinību vai citām personīgām interesēm”, un tie var kaitēt ticīgajiem, iespējams, pat tādā mērā, ka tiek “izmantota kontrole pār cilvēkiem vai gūts cits labums no to ļaunprātīgas izmantošanas.”
Šobrīd bīskapi ir tiesīgi izdot “nihil obstat”, kas ļauj veikt dievkalpojumu saistībā ar konstatēto pārdabisko parādību, bet atstās jautājumu par “pārdabisku” darbību formālu atzīšanu Vatikānam. Tomēr Fernandess sacīja, ka šāda atzinība varētu sekot tikai “ļoti ārkārtējos” gadījumos.
Citas bīskapiem pieejamās iespējas ietver iespēju formāli noraidīt pieredzi kā pārdabisku, kā arī veikt pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu ar aizdomu uzskatītu parādību turpmāku pielūgšanu. Pamatnostādnēs teikts, ka nepatiesu apgalvojumu izplatītājiem var draudēt sankcijas, tostarp oficiāli baznīcas sodi.
Pieņemot lēmumu Baznīca ņems vērā tādus kritēriju, kā par parādību ziņojušās personas uzticamību un reputāciju, izvērtējot visas iespējamās kļūdas un novēršot jebkādu atklātu tiekšanos pēc personīgām interesēm un “jebkuru psihozi (vai) kolektīvu histēriju”.
Vatikāns joprojām izskata gadījumu par iespējamu Jaunavas Marijas parādīšanos Medžugorjē (Medjugorje) Bosnijā un Hercegovinā, kur kardināls Fernandess žurnālistiem paziņoja, ka šie apgalvojumi tiks pētīti saskaņā ar jaunajām normām.