![Traģiskās autoavārijās uz Liepājas šosejas dzīvību zaudēja arī divi nepilngadīgie.](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2024/06/avarija-uz-Liepajas-sosejas-800x498.jpg)
Pabeigts audits uz traģiskā Liepājas šosejas posma – konstatēti konkrēti traucēkļi satiksmes drošībai 105
Liepājas šosejas posma, kurā jūnija beigās notika vairāki smagi ceļu satiksmes negadījumi, auditā konstatēti redzamībai traucējoši zāles un krūmu apaugumi, ceturtdien intervijā Latvijas Radio sacīja Ceļu satiksmes drošības direkcijas (CSDD) valdes priekšsēdētājs Aivars Aksenoks. Viņš norādīja, ka CSDD audita ziņojums ir sagatavots un nodots VSIA “Latvijas valsts ceļi” (LVC), kas to pasūtīja.
“Pirmā informācija, kas novērota posmā, apstiprinājās – ceļš ir labā stāvoklī un arī ceļa aprīkojums ir salīdzinoši labs, tomēr izgaismojās viena problēma –
vairākās vietās ir daudz apaugumu – nenopļauta zāle ceļa malās, krūmi. Līdz ar to vairākos ceļa posmos samazinās redzamība,” skaidroja Aksenoks. Viņš papildināja, ka redzamībai ir jābūt vismaz 300 metriem, kas autoceļa marķējumā ir ievērots, tomēr apaugumi autoceļa malās var traucēt un radīt bīstamību, tādēļ šo apaugumu kopšana būtu ļoti nozīmīga. “Varbūt ir pirmais iespaids, ka ceļš ir taisns, bet ir nelieli pauguri, līkumi un varbūt
tas arī vadītājam rada maldīgu iespaidu, ka ceļš ir labs, pietiekami taisns, ir labs asfalts, gan jau paspēšu noreaģēt,” minēja Aksenoks. “Melnā statistika” jeb avārijas ar bojāgājušajiem palielinās tieši labos laika apstākļos, vasarā.
CSDD valdes priekšsēdētājs piebilda, ka šādu ceļu uzturēšanai ir nepieciešami līdzekļi, bet finansējuma trūkuma dēļ ir jāizdala prioritātes, sākot ar bīstamākajiem posmiem.
“CSDD ir izveidota ekspertu grupa, kas dodas uz smago ceļu satiksmes negadījumu notikumu vietām un izvērtē to iemeslus. Viens no secinājumiem ir, ka viens no galvenajiem avāriju iemesliem ir tieši cilvēciskais faktors, piemēram, vadītāja pārgalvība, nogurums, pieredzes trūkums,” sacīja Aksenoks.
Tāpat viņš minēja, ka viens no iemesliem, kāpēc notiek negadījumi, ir agresīva braukšana. “Latvijā diemžēl braucam ļoti ātri,
un satraucošākais ir tas, ka Latvijas sabiedrībā ir lojāla attieksme pret ātruma pārsniegšanu. Ja mēs asi vēršamies pret vadītājiem pie stūres reibumā, tad par ātrumu liekas, ka mazliet var. Savukārt, ja kāds brauc ar atļauto ātrumu, tad izveidojies priekšstats, ka viņš kavē satiksmi, pēc kā sākas nepamatotas apdzīšanas,” norādīja Aksenoks.
Atbilstoši pētījuma datiem tikai 29% autovadītāju ievēro atļauto braukšanas ātrumu, bet 15% ātrumu pārsniedz par vairāk nekā 13 kilometriem stundā.
Vienlaikus LVC aģentūrai LETA norādīja, ka LVC speciālisti auditu izvērtēs un informēs sabiedrību par to. LETA jau ziņoja, ka jūnija beigās Liepājas šosejas posmā notika vairāki smagie ceļu satiksmes negadījumi, tādējādi LVC pasūtīja ārkārtas drošības auditu CSDD.
CSDD ir valsts akciju sabiedrība. Direkcija reģistrē transporta līdzekļus Latvijā, izsniedz vadītāju apliecības, veic automašīnu tehnisko apskati un sniedz citus pakalpojumus. Direkcijas kapitāldaļu turētājs ir Satiksmes ministrija.
LVC izveidota 2004.gada nogalē un pieder valstij. Uzņēmums pārvalda valsts autoceļu tīklu, administrē valsts autoceļu tīkla finansējumu un organizē iepirkumus valsts vajadzībām. LVC pārvalda vairāk nekā 20 000 kilometru valsts autoceļu.