![Oļegs Burovs (no labās) Andrim Amerikam: “Tev nebūs kauns par to, ko es daru.”](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/11/Aburovs_Edijs_Palens_Leta_5-800x512.jpg)
“Nepiemēroties un neizpatikt visiem.” Amerika partiju turpmāk vadīs Burovs 9
Ināra Egle, “Latvijas Avīze”, AS “Latvijas Mediji”
Gandrīz desmit gadus partiju “Gods kalpot Rīgai” vadīja bijušais Rīgas vicemērs, tagad Eiropas Parlamenta deputāts Andris Ameriks. Līdz partijas 10. jubilejai nākamā gada martā ir palicis pavisam nedaudz, bet to jau “Gods kalpot Rīgai” (“GKR”) sagaidīs cita līdera vadībā – sestdien attālinātajā kongresā par “GKR” priekšsēdētāju ir ievēlēts Rīgas domes deputāts Oļegs Burovs.
Burova vietnieks būs Rīgas domes frakcijas vadītājs Juris Radzevičs, kas vietnieka amatā bija arī laikā, kad politisko spēku vadīja A. Ameriks. Ilggadējais “GKR” līderis A. Ameriks atkāpšanos no posteņa skaidroja ar darba pienākumiem Eiropas Parlamentā, kas liedz pilnvērtīgi pildīt partijas vadītāja pienākumus. Tie Saeimas vēlēšanu gadā ir jāuztic cilvēkam, kas atrodas Latvijā, uzskata A. Ameriks.
Viņš paliek partijā, bet nebūs arī valdē. Tajā ir ievēlēti visi Rīgas domes deputāti – O. Burovs, J. Radzevičs, Jakovs Rafalsons, Ainars Baštiks un Dainis Turlais. Valdē vēl būs Latvijas Universitātes profesore Ausma Cimdiņa, Rīgas Valsts klasiskās ģimnāzijas direktors Romans Alijevs, žurnāliste un producente Natālija Ābola, uzņēmēja Diāna Novicka, futbola tiesnesis Andris Treimanis un Rīgas pašvaldības policijas speciālists Guntis Dūda.
Nepiemēroties un neizpatikt visiem
“GKR” ir nolēmusi pieteikt savus cilvēkus arī 14. Saeimas vēlēšanās, kas, visticamāk, notiks, deleģējot partijas biedrus kāda cita politiskā spēka sarakstā uz abpusēja sadarbības līguma pamata. No kongresa debatēs teiktā varēja noprast, ka pagaidām tādas vienošanās ar kādu partiju vēl nav.
“Mēs vēl nevaram ziņot par sasniegumiem, lai startētu Saeimas vēlēšanās,” atzina J. Radzevičs. Viņš apzinoties, ka “GKR” nav viegli atrast savu nišu, jo tā nevar pozicionēties ar “par” vai “pret” vakcinēšanos. Vairāki runātāji uzsvēra, ka “GKR” nav pa ceļam ar populistiem, jo tā ir pragmatiska profesionālu cilvēku partija. Tieši tāpēc tai ir pievienojies arī futbola tiesnesis A. Treimanis, kurš ir arī jurists.
Viņš teica: “Laikā, kad ir tik daudz populisma, kas skan arī no Saeimas tribīnes, kad ir mētāšanās ar lēmumiem, no kā sabiedrība ir nogurusi, ir vajadzīgs pragmatisks piedāvājums.” Savukārt A. Baštiks ir pārliecināts: “Mums ir cilvēki, kas var piedalīties Saeimas vēlēšanās. Taču ir svarīgi nevis piemēroties un izpatikt visiem, bet gan veidot savu atbalstītāju loku no cilvēkiem, ar kuriem saskan mūsu uzskati.” A. Baštiks un J. Radzevičs savulaik ir guvuši arī valdības darba pieredzi kā ministri.
Jāatgādina, ka 2012. gadā “GKR” tika dibināta kā Rīgas partija, kas kopā ar “Saskaņu” toreiz valdīja Rīgas pilsētā. Tās kodolā apvienojās cilvēki, kas iepriekš bija Aināra Šlesera vadītajā LPP/”LC”, kuras darbība tika izbeigta. Tagad A. Šlesers ir atgriezies politikā ar jaunu politisko spēku “Latvija pirmajā vietā”, taču abu partiju uzskati esot tik atšķirīgi, ka tagad tiem vairs nav pa ceļam, jau iepriekš atzina daži “GKR” vadošie politiķi. Tiesa, vairāki “GKR” bijušie biedri tagad ir pie A. Šlesera – arī Saeimas deputāte Jūlija Stepaņenko, kas vienīgā no “GKR” bija ievēlēta Saeimā tad, kad “GKR” deleģēja savus kandidātus “Saskaņas” sarakstā.
Piedzima kā varas partija
Jau vairāk nekā gadu “GKR” ir Rīgas domes opozīcijā, kas tai ir neierasta situācija, ja tik ilgi ir būts pie varas. Tas izskanēja arī J. Radzeviča runā, kurā politiķis uzskaitīja, viņaprāt, labus priekšlikumus, kurus domes vairākums noraida.
To vidū ir arī ierosinājums palielināt pabalstu represētām personām, kas prasītu no budžeta 280 000 eiro. Vienlaikus dome nav spējusi apgūt budžetā paredzētos līdzekļus, piemēram, iekšpagalmu remontam. “Koalīcijas varenumu stiprina Latvijas Krievu savienība (LKS), ko var redzēt balsojumos,” piebilda J. Radzevičs.
Iepriekš līdzīgus secinājumus bija izteikuši arī Nacionālās apvienības domnieki, kuri ar LKS balsīm tiekot pārbalsoti. J. Radzevičs atzina, ka partijai šis nav labākais laiks – viņš to salīdzināja ar situāciju, kādu piedzīvojis ceļā uz vietu, no kuras pieslēdzies kongresam.
Brauciena laikā velosipēdam ir nolūzis pedālis. “Es cenšos mīt ar nolauztu pedāli, lai sasniegtu mērķi. Tādas man ir asociācijas arī par aizvadīto gadu. Mēģināsim to velosipēdu mīt visi kopā un ar abiem pedāļiem,” novēlēja J. Radzevičs.
Jaunais priekšsēdis O. Burovs ar A. Ameriku esot pazīstams jau 35 gadus, tāpēc pieņēmis viņa piedāvājumu pārņemt partijas vadību. O. Burovs nesūrojās par tiem riskiem, ar ko priekšsēdim šādā situācijā ir jārēķinās, jo ļoti viegli ir no līdera kļūt par politiskā spēka likvidatoru.
Nesenajā vēsturē tādi gadījumi ir pieredzēti. Tas nebūt nenozīmē, ka ar to politiskā karjera ir beigusies. Piemēram, pēdējais Reformu partijas priekšsēdētājs Vjačeslavs Dombrovskis, kurš ievēlēts Saeimā no “Saskaņas”, ir nodibinājis jaunu partiju “Republika”. Pēc ievēlēšanas priekšsēža amatā O. Burovs sacīja: “Tā ir Amerika partija, bet es izdarīšu visu, lai tev, Andri, nebūtu kauns par to, ko es daru.”