![](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2024/07/11438674-1024x741.jpg)
Nazis Putina mugurā: kā munīcija no Serbijas nonāk Ukrainā 33
Serbija slepeni pastiprina munīcijas pārdošanu Rietumiem, tā stiprinot Ukrainas aizsardzību. Tajā pašā laikā valsts nav pievienojusies Rietumu sankcijām pret Krieviju, raksta “Nexta”.
“Financial Times” lēš, ka kopš Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā 2022. gadā Serbija Rietumu sabiedrotajiem ir eksportējusi munīciju 800 miljonu eiro vērtībā. Pēc tam šie ieroči caur trešām valstīm nonāca Kijevā.
Serbijas prezidents Aleksandrs Vučičs piekrita izdevuma ekspertu vērtējumam. Viņš, runājot ar “Financial Times” žurnālistiem, šo situāciju raksturoja kā biznesa iespēju. Tajā pašā laikā Vučičs uzstāj, ka viņš karā nenostājas nevienā pusē.
“Tā ir daļa no mūsu ekonomikas atveseļošanās, kas mums ir svarīgi. Jā, mēs eksportējam savu munīciju,” viņš atzina intervijā.
Vučičs uzsvēra, ka Serbija nevar pārdot šāviņus Ukrainai vai Krievijai. Bet tas neliedz Belgradai tirgoties ar Rietumu sabiedrotajiem:
“Mums bija daudz līgumu ar amerikāņiem, spāņiem, čehiem un citiem. Tas, ko viņi ar tiem beigās dara, jau ir viņu darīšana. Pat ja es zinu, kur tā munīcija nonāk, tā nav mana darīšana. Mans darbs ir nodrošināt mūsu pārdoto ieroču darījumu likumību… Man ir jārūpējas par saviem cilvēkiem, un tas ir viss, ko es varu pateikt. Mums ir draugi gan Kijevā, gan Maskavā.”
Serbija nav ne NATO, ne Eiropas Savienības dalībvalsts. Tajā pašā laikā serbi tradicionāli jūt sentimentālu pieķeršanos Krievijai un ir piesardzīgi pret Rietumiem. To lielā mērā ietekmēja Dienvidslāvijas bombardēšana 1999. gadā. Turklāt Krievija neatzīst Kosovu, kad lielākā daļa Rietumu valstu ir atzinušas daļēji atzītās valsts suverenitāti. Serbija uzskata Kosovu par savas teritorijas neatņemamu sastāvdaļu.