![](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2022/06/afp_32df8ac-1.jpg)
NATO sastāvā no 50 ASV štatiem ir vien 49. Kāpēc tā? 23
Zviedrija ir kļuvusi par jaunāko NATO alianses dalībvalsti un šobrīd NATO sastāvā ir 31.dalībvalsts, tostarp ASV.
Tomēr, kas ir interesanti, NATO sastāvā no 50 ASV štatiem ir vien 49. Kāpēc tā?
Izrādās, ka uz Havaju salām NATO līgums tehniski neattiecas, raksta “CNN”.
Ja kāda sveša vara uzbruktu Havaju salām, piemēram, ASV flotes bāzei Pērlhārborā, Ziemeļatlantijas līguma organizācijas dalībvalstīm nebūtu pienākums, doties palīgā aizsargāt šo štatu.
“Tas ir dīvaini!” uzskata Klusā okeāna foruma prezidents Deivids Santoro. Viņš skaidro, ka lielākā daļa salas iedzīvotāju nemaz nezina, ka štats neietilpst NATO sastāvā.
“Cilvēki pieņem, ka Havaju salas ir daļa no ASV, tad tās noteikti ir arī daļa no NATO.”
Atslēgasvārds ir Ziemeļatlantijas līguma organizācija.
Havaju salas atrodas Klusajā okeānā, bet tās, atšķirībā no Kalifornijas, Kolorādo vai Aļaskas, neietilpst ASV kontinentālajā daļā.
“Arguments, lai neiekļautu Havaju salas NATO, ir- tās nav daļa no Ziemeļamerikas,” skaidro Santoro.
Izņēmums ir noteikts Vašingtonas līgumā, dokumentā, ar kuru NATO tika nodibināta 1949. gadā. Tas notika 10 gadus pirms Havaju salas kļuva par štatu.
Lai gan līguma 5.pants paredz kolektīvu pašaizsardzību jebkurai dalībvalstij militāra uzbrukuma gadījumā, 6.pants paredz nianses ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ.
Bruņots uzbrukums vienai vai vairākām valstīm, uzskatāms par uzbrukumu jebkurai NATO teritorijai Ziemeļamerikā vai Eiropā.
Arī ASV valsts departamenta pārstāvis apstiprina, ka 5.pants uz Havaju salām neattiecas. Tomēr viņš norāda, ka 4.pantā teikts, ka dalībvalstis apspriežas, ja tiek apdraudēta jebkuras dalībvalsts teritoriālā integritāte politiskā neatkarība vai drošība.
Pārstāvis arī piebilst, ka jebkuri mēģinājumi veikt NATO līguma grozījumus, lai iekļautu arī Havaju salas, visticamāk negūtu vienprātību, jo arī citām dalībvalstīm ir teritorijas ārpus 5.panta noteiktajām robežām.
Reāls piemērs tam ir fakts, ka NATO nepievienojās dibinātājvalsts Apvienotās Karalistes karam ar Argentīnu 1982. gadā pēc tam, kad Argentīnas karaspēks iebruka Folklenda salās, strīdīgā Lielbritānijas teritorijā Atlantijas okeāna dienvidos.
Eksperti tomēr uzskata, ka kopš NATO dibināšanas daudz kas ir mainījies un mūsdienu politiskā situācija varētu prasīt pārskatīt NATO līgumu.
Šo ekspertu viedoklis balstīts uz faktu, ka ASV militārajām bāzēm Havaju salās varētu būt nozīmīga loma Ziemeļkorejas agresijas apkarošanā. Kā arī jebkādas iespējamās Taivānas aizsardzības atbalstīšanā.
Klusā okeāna foruma ārpolitikas eksperts Džons Hemings uzskata, ka Havaju salu neesamība NATO likvidē “atturēšanas elementu”.
Hemingss uzskata, ka Havaju salu iekļaušana NATO, atturētu Ķīnu no iebrukuma Taivānā.
NATO ir transatlantiskās demokrātiskās kopienas pamats. ASV un citas NATO dalībvalstis uzsver bezprecedenta vienotību starp aliansi īpaši, saskaroties ar Krievijas iebrukumu Ukrainā.