![Kārlis Streips](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/03/Kārlis-Streips-800x624.jpg)
Kārlis Streips: Pats trakākais, ka uz raķetes atlūzām bija redzams teksts “par bērniem” 0
Dzelzceļa stacija Kramatorskā. Uz platformas stāv simtiem cilvēku, kas gaida vilcienus, kas tos vedīs prom, prom, prom no vietām Ukrainā, kurām uzbrūk Kremļa fašista bruņotie spēki.
Pagājušajā piektdienā raķete nokrita stacijā. Vismaz 50 cilvēki gāja bojā, ieskaitot vismaz piecus bērnus. Daudzi citi cilvēki guva dažādu pakāpju ievainojumus.
Vietējie palīdzības dienesti reaģēja momentā. Daudzi cilvēki nonāca vietējā slimnīcā.
Traģiskākais, ko redzēju televīzijā bija kaudze koferu un somu. No vairākām no tām skanēja mobila telefona zvans.
Cilvēki meklēja savus radiniekus vai paziņas. Bet radinieku un paziņu vairs nebija starp dzīvajiem. Pilnīga traģēdija.
Pats trakākais, ka uz raķetes atlūzām bija redzams teksts “par bērniem.” Atsauce uz apgalvojumu, ka Donbasā ukraiņi bija situši bērnus krustā, te atriebība. Protams, nekas tamlīdzīgs nenotika.
Prātam neaptverams kara noziegums, noziegums pret cilvēci un pat genocīds.
Ukrainas prezidents Volodimirs Zeļenskis: “Šis ir kārtējais Krievijas veiktais kara noziegums, un visi iesaistītie tiks sodīti. Pasaules valstis jau ir nosodījušas Krievijas uzbrukumu Kramatorskā. Sagaidām nopietnu globālu reakciju pret šo kara noziegumu.”
ASV prezidents Džo Baidens notikušo nosauca par “baisu zvērību.” Francijas pārstāvji to nosauca to par “noziegumu pret cilvēci.”
Zeļenskis apgalvoja, ka par uzbrukumu bija ziņas Krievijā pirms tas notika, aicinot pasaules valstis sūtīt arvien vairāk ieroču uz Ukrainu, lai pretotos Kremļa fašista agresijai.
Tad vēl bija fakts, ka Kremļa fašista spēki tika padzīti no divām Ukrainas priekšpilsētām, Buču un Borodjanku.
Abos gadījumos reiz agresori bija prom, ukraiņu spēki atklāja šaušalīgu ainu.
Ielās mētājās daudzu cilvēku līķi. Daudzos gadījumos tiem bija sasietas rokas aiz muguras un lode pakausī.
Ģimenes, kas atgriezās Bučā, izmisīgi meklēja savus tuviniekus. Atklāti vairāki masu kapi, kur mirušie vienkārši bija sagāzti. Ukrainas attiecīgie dienesti teica, ka Bučā vien atrasti vismaz 410 nogalināti cilvēki.
Vienkāršs ārprāts.
Ukraina ir arvien aktīvāk aicinājusi rietumvalstis piegādāt pretgaisa raķetes, lai censtos nogāzt Kremļa fašista kara lidmašīnas un raķetes.
Pagājušajā nedēļā Briselē bija ārpuskārtas NATO tikšanās. Viens no goda viesiem bija Ukrainas ārlietu ministrs Dmitro Kuleba.
Ierodoties jautāts, ko viņš no NATO vēlējās sagaidīt, ministrs atbildēja: “Ieročus, ieročus, ieročus.”
Tikšanās laikā ministrs nāca ar šādu paziņojumu:
“Dodiet mums visu, kas mums ir vajadzīgs, un mēs cīnīsimies par savu drošību, bet arī jūsu drošību, lai prezidentam Putinam nav iespēja pārbaudīt Ziemeļatlantijas līguma 5. pantu.”
Un vēl: “Palīdziet mums tagad – un te runāju par dienām, nevis nedēļām, vai arī palīdzības būs novēlota, un daudzi cilvēki mirs. Daudzi civilisti zaudēs savas mājas, un daudzi ciemati taps iznīcināti.”
Vairāk nekā 30 valstis līdz šim ir Ukrainai sniegušas militāru palīdzību. Eiropas Savienības palīdzība bijusi vērta miljardu eiro, kamēr no Amerikas piešķirta palīdzība, kuras vērtība ir 1,7 miljardi ASV dolāru.
Līdz šim runa ir bijusi par šaujamieročiem, munīciju un aizsardzības elementiem tādiem kā prettanku raķetes.
NATO joprojām baidās, ka pārāk aktīva palīdzība nozīmēs, ka Kremļa fašists pieteiks karu.
Kremļa runasvīrs Dmitrijs Peskovs telekanālam BBC teica: “Pumpēt ieročus Ukrainā nepalīdzēs Krievijas un Ukrainas sarunām.”
Aizgājušajās brīvdienās Peskovs intervijā telekanālā Sky News noliedza, ka Ukrainā notikušas kaut kādas zvērības.
Attiecībā uz situāciju Bučā, viņš apgalvoja, ka paši ukraiņi bija bombardējuši ciematu un izvietojuši līķus ielās.
“Noliedzam gan, ka Krievijas bruņotajiem spēkiem bija kaut kas kopējs ar šīm zvērībām un, ka Bučas ielās bija mirušu cilvēku mirstīgās atliekas.” Ziņojumus, kas vēsta pretējo viņš nosauca par “nepatiesiem” – fake news.
Tās, protams, ir pilnīgākās muļķības. Satelītattēli pierāda, ka pirmie līķi Bučas ielās parādījās tad, kad Krievijas spēki joprojām to kontrolēja.
Amerikas izlūkdienesti ir vēstījuši, ka tie ir konstatējuši, ka Kremļa fašista ģenerāļi un palīgi viņam nav stāstījuši taisnību ne par notikumiem Ukrainā, nedz arī par daudzajiem krievu karavīriem, kuri tur ir krituši.
Ja tā, tad ir skaidrs, kāpēc Kremļa fašists turpina savai tautai stāstīt, ka viss ir kārtībā, nekas nekait.
Televīzijā redzēju interviju ar četriem krievu jauniešiem, kuri bija Ukrainā. Visos četros gadījumos viņu vecāki joprojām dzīvoja Krievijā.
Viena meitene stāstīja, kā viņas mamma telefona sarunā ir stingri noraidījusi visu, ko meita teica par ārprātīgo situāciju Ukrainā, jo Krievijas televīzijā viņa bija redzējusi pavisam ko citu.
“Saruna ir sarežģīta,” tā meitene pateica ar dziļu nopūtu.
Amerikas bruņoto spēku laikrakstā Stars and Stripes 9. aprīlī bija materiāls, kura autors rakstīja, ka “NATO dalībvalstis gatavojas Ukrainai dot nāvējošākus, attīstītus, gargabala un smagi apbruņotus ieročus.”
Pārstāvis no Krievu pētniecības programmas vienā no Vašingtonas domnīcām laikrakstam teica, ka Ukrainai būs vajadzīgas “simtiem” bruņumašīnu, tankus un milzīgu daudzumu munīcijas.
Arīdzan gaisa aizsardzības sistēmas, kuras var pasargāt ukraiņus pret raķetēm un uzbrukumiem no gaisa. Gargabala šautenes, kas spēs paturēt Krievu spēkus attālumā.
Tankus un bruņumašīnas, kas var izlauzties cauri krievu līnijām un atbrīvot okupētas teritorijas. Kā arī raķetes, kuras izšaut pret karakuģiem, kuri ir izveidojuši blokādi Melnajā jūrā.
Čehija jau ir paziņojusi par tanku piegādi Ukrainai. Slovākija ir paziņojusi par augsta līmeņa pretgaisa aizsardzības sistēmu nogādāšanu, piebilstot, ka valsts tāpēc gaida, ka NATO tai piegādās jaunas tādas sistēmas.
Amerikas nacionālais drošības padomnieks Džeiks Salivans laikrakstam teica, ka Amerika grasās nekavējoties uz Ukrainu nosūtīt lāzera vadītas raķešu sistēmas, nāvējošus dronus, kā arī smagi apbruņotas bruņumašīnas.
Papildus palīdzībai Ukrainai, ir arī jautājums par sankcijām, kādas pasaule ir ieviesusi pret Krieviju.
Finanšu uzņēmums Bloomberg pagājušajā nedēļā vēstīja, ka šķiet neizbēgami, ka Krievija drīz piedzīvos pirmo ārējo maksātnespēju pēdējā gadsimta laikā.
Amerika ir apturējusi dolāru parāda maksājumus no Krievijas kontiem ASV bankās, kas Maskavai lika sākt maksāt parādus rubļos.
Krievija atslēgta no globālās finanšu sistēmas, kas rada milzīgas problēmas. Valsts finanšu ministrija paziņoja, ka tā bija spiesta atmaksāt gandrīz 650 miljonus rubļu rubļos, jo korespondentbanka atteicās apkalpot šādu maksājumu.
Pēdējās sankcijas vērstas pret vēl dažām Krievijas bankām, plus vēl pret Kremļa fašista meitām. Fašists reti par viņām ir runājis, vien kādā preses konferencē 2015. gadā bilstot, ka tās abas “dzīvo Krievijā, ir tikai studējušas Krievijā, un es par viņām lepojos.
“Viņas prot trīs svešvalodas, bet es nekad par savu ģimeni ne arvienu nerunāju.”
Man personīgi šķiet, ka rietumiem vajadzētu Ukrainai piegādāt gargabala raķetes, ar kurām apšaudīt ciematus Krievijā.
Ja reiz Kremļa fašista bruņotie spēki ir vairākas pilsētas Ukrainā nolīdzinājuši līdz ar zemi, tad lai paši krievi piedzīvo, ko tāds uzbrukums var nozīmēt.
Notiekošais Ukrainā nudien ir genocīds. Pasaule nedrīkst uz to noraudzīties un aizkavēt izmisīgi nepieciešamo palīdzību.
Patlaban šķiet, ka Kremļa fašista režīms ir sapratis, ka visu Ukrainu tam neiekarot, un tāpēc ir pienācis laiks atkal pievērsties Donbasam, kur krievu spēki ir marodējuši jau kopš 2014. gada.
Diez vai Ukrainas valdība būtu gatava atteikties no teritorijām miera sarunās. Taču fakts ir tāds, ja šis karš beigsies ar uguns pārtraukšanu un miera līgumu, nekas netraucēs Kremļa fašistu pārgrupēt savus spēkus un pēc pāris gadiem mēģināt atkal.
PSRS sabrukumu viņš reiz aprakstīja ar vārdiem “20. gadsimta lielākā ģeopolitiskā katastrofa.”
Baltkrieviju Kremļa fašists jau būtībā ir pievācis. Jālūdz dievs vai jātur visi iespējamie īkšķi, ka viņam tas pats neizdosies Ukrainā.
Jo ukraiņi pareizi ir pateikuši. Kritīs viņu valsts, Kremļa fašista ļaunā acs noteikti sāks raudzīties citur, pavisam iespējams, arīdzan uz Baltijas valstīm.
NATO līguma 5. pants iedarbināts tikai vienreiz pēc 11. septembra uzbrukumiem Ņujorkā un Vašingtonā.
Dievs pasargi, ka nāksies to pārbaudīt mūsu valstī.