![Ilustratīvs attēls](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2020/01/shutterstock_228100141.jpg)
Kam jaunie “Sadales tīkla” tarifi no 1.jūlija tomēr būs izdevīgāki? Dzīvokļu iemītnieki šajā grupā noteikti nav 96
Ziņa papildināta ar jaunāko informāciju pl. 18: 20.
Jaunie elektroenerģijas sadales tarifi paaugstinās lielo ražojošo, energoietilpīgo uzņēmumu konkurētspēju, kuri elektrību izmanto efektīvi, otrdien Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas Vides, klimata un enerģētikas apakškomisijas sēdē sacīja sadales operatora AS “Sadales tīkls” valdes locekle Kristīne Sarkane.
Saskaņā ar “Sadales tīkla” sniegto informāciju ražojošiem uzņēmumiem, ar pieslēgumu vidsprieguma līnijai, 500 kilovatu (kW) pieslēguma jaudu un elektrības patēriņu 70 000 kilovatstundas (kWh), sadales tarifs no 1.jūlija samazināsies par 4%, salīdzinot ar esošo tarifu.
Uzņēmumam ar pieslēgumu zemsprieguma kopnēm, 400 ampēru jaudu un elektrības patēriņu 5000 kWh mēnesī, tarifs augs par 6%, bet nelieliem uzņēmumiem ar trīs fāžu, 40 ampēru pieslēgumu zemsprieguma līnijai, elektrības patēriņu 600 kWh mēnesī, tarifs augs par 2%.
Tāpat Sarkane informēja, ka lielākajai patērētāju grupai – dzīvokļiem ar patēriņu līdz 100 kWh mēnesī un vienas fāzes pieslēgumu sadales tarifs pieaugs par pieciem līdz septiņiem eiro. Šī ir lielākā patērētāju grupa ar 576 000 pieslēgumu.
Dzīvokļiem ar trīs fāžu, 16-20 ampēru pieslēgumu un patēriņu līdz 150 kWh mēnesī tarifs pieaugs par 12-15 eiro mēnesī. Šajā grupā ir 51 000 klientu.
Arī privātmājām ar vienas fāzes pieslēgumu un patēriņu līdz 125 kWh mēnesī tarifs pieaugs par pieciem līdz septiņiem eiro. Šajā grupā ir 82 000 klientu.
Savukārt privātmājām ar trīs fāžu pieslēgumu un jaudu līdz 20 ampēriem tarifs augs par 12-15 eiro. Šādu klientu ir 92 000. Privātmājām ar trīs fāžu pieslēgumu un jaudu virs 25 ampēriem tarifs augs par vairāk nekā 18 eiro. Šādu klientu ir 80 000.
Sarkane norādīja, ka ar šiem tarifiem uzņēmums liek lietotājiem izvērtēt sev nepieciešamās jaudas, atbrīvojot infrastruktūru, ko piedāvāt kādam citam.
Saskaņā ar pārvades operatora AS “Augstsprieguma tīkls” (AST) aprēķiniem pārvades tarifs lietotājiem Latvijā būs par 25% zemāks nekā Igaunijā un par 27% zemāks nekā Lietuvā.
Savukārt Būvmateriālu ražotāju asociācijas pārstāvis Gatis Ābele uzsvēra, ka jaunais tarifs izstrādāts rūpīgi un tajā ir būtiski samazinātas šķērssubsīdijas, ko lielie uzņēmumi maksāja par mājsaimniecībām un citiem, kas neatbilstoši izmanto pieslēguma jaudas.
Ābele uzsvēra, ka jaunie tarifi radīs nozīmīgu konkurētspējas kāpumu un šis ir pirmais tarifs, kas salīdzinoši ar citām reģiona valstīm būs konkurētspējīgāks. Ābeles ieskatā jaunie tarifi veicinās investīcijas, plašāku elektrifikāciju, pārejot no citiem enerģijas avotiem, un lielāku pieslēgumu skaitu.
Savukārt Saeimas Vides, klimata un enerģētikas apakškomisijas priekšsēdētājs Andris Kulbergs (AS) norādīja, ka apņemšanās kļūt par elektroenerģijas eksportētājvalsti viennozīmīgi ir atbalstāma. Jāapzinās, ka tas prasa papildu investīcijas infrastruktūrā – ir nepieciešamas nopietnas, līdz šim nebijušas investīcijas desinhronizācijā, jaunos starpsavienojumos, atjaunīgās enerģijas parkos, balansēšanas jaudās un starptautiskajos savienojumos eksportam. Tas nozīmē tarifu palielinājumu nākotnē, un būtu nepareizi to segt no mājsaimniecību kabatām, pauda Kulbergs.
Viņš norādīja, ka enerģētikas stratēģijas trūkums izpaužas arī faktā, ka šobrīd nav skaidra risinājuma mājsaimniecībām ar saules paneļu mikroģenerāciju, kuras vēlas pāriet no gāzes apkures sistēmām uz siltumsūkņiem vai ikdienā izmantot elektrotransportu.
Deputāti sprieda, ka jaunie tarifi ir izdevīgi lielajiem ražotājiem un samazina šķērssubsīdijas, taču tie joprojām radīs rēķinu pieaugumu, īpaši mājsaimniecībām ar trīs fāžu pieslēgumu. Tāpat tarifa pieaugums ietekmēs mājražotājus un mazos uzņēmējus.
Uzņēmējiem nepieciešama cenu stabilitāte, uzsvēra apakškomisijas deputāti, aicinot rast balansu starp īstermiņa un ilgtermiņa tarifu periodiem. Apakškomisija aktualizēja arī nepieciešamību veidot pārliecinošu, skaidru enerģētikas politiku un mudināt patērētājus ieguldīt energoefektivitātē.
Apakškomisija aicina apsvērt iespēju no tarifa aprēķina izslēgt zudumu daļu un Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisiju pārvērtēt peļņas dubultošanās iespēju infrastruktūras uzturētājiem.
Kulbergs pauda, ka apakškomisija turpinās diskusijas par energoresursu patēriņa samazināšanu un aicinās atbildīgo ministriju kādā no nākamajām sēdēm ziņot par neto norēķinu sistēmu.
Kā ziņots, Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK) maijā apstiprinājusi “Sadales tīkls” un AST jaunos elektroenerģijas sistēmas pakalpojumu tarifus, kas stāsies spēkā 1.jūlijā.
SPRK aģentūrai LETA norāda, ka “Sadales tīkla” jauno tarifu ietekme uz mājsaimniecībām būs atšķirīga. Tas būs atkarīgs no pieslēguma parametriem un patēriņa, tostarp samaksu noteiks, vai ir ir vienas fāzes (1F) vai trīs fāžu (3F) pieslēgums, vai slodze ir 16A, 20A, 25A, 32A, 40A vai vairāk, kā arī no patērētajām kilovatstundām (kWh).
Dzīvokļu īpašniekiem, kuriem ir 1F pieslēgums un patēriņš ir 100 kWh mēnesī, rēķins mēnesī vidēji pieaugs par pieciem līdz septiņiem eiro bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN). Tikpat liels pieaugums ir gaidāms arī privātmāju īpašniekiem ar 1F pieslēgumu un 125 kWh patēriņu mēnesī.
Savukārt elektroenerģijas rēķina pieaugums privātmāju īpašniekiem ar 3F pieslēgumu būs atšķirīgs, ko ietekmēs izvēlētā slodze. Tostarp 3F pieslēgumam (16A vai 20A) gaidāmais rēķina pieaugs ir par apmēram 12-15 eiro bez PVN, bet 3F pieslēgumam ar 25A un vairāk – apmēram 18 eiro un vairāk bez PVN.
Lai precīzi uzzinātu gaidāmās rēķina izmaiņas, SPRK aicina izmantot “Sadales tīkla” tarifu kalkulatoru.
“Sadales tīkls” informēs sabiedrību par izmaiņām sadales tarifos, publicējot informāciju gan “Sadales tīkla” tīmekļvietnē, gan plašsaziņas līdzekļos, kā arī organizējot tikšanās ar uzņēmējdarbības vides pārstāvjiem Latvijas pašvaldībās.
Tāpat SPRK informē, ka AST tarifa pieaugumu ietekmējuši elektroenerģijas cenas kāpums, par kādu operators iegādājies elektroenerģiju tehnoloģiskajam patēriņam, pārvadītās elektroenerģijas zudumu segšanai tīklā, kā arī jaudas rezervju nodrošināšanai sistēmas drošuma vajadzībām. Tarifa kāpumu ietekmējis arī inflācijas pieaugums valstī, kas sekmē ekspluatācijas izmaksu kāpumu.
Salīdzinot ar sākotnēji iesniegto tarifu projektu, kopējās AST izmaksas samazinājušās par 58,1 miljonu eiro jeb 38%.
Tarifa projekta vērtēšanas laikā samazinātas izmaksas elektroenerģijai tehnoloģiskajam patēriņam, pārvadītās elektroenerģijas zudumu segšanai tīklā, kā arī jaudas rezervju nodrošināšanai sistēmas drošuma vajadzībām, kapitāla izmaksas, pārvades sistēmas uzturēšanas izmaksas, personāla izmaksas, kā arī pārējās saimnieciskās darbības izmaksas. Papildus, lai mazinātu pārvades tarifa kāpumu, atbilstoši SPRK apstiprinātajai tarifu aprēķināšanas metodikai operators izmantojis pārslodzes ieņēmumus.
AST plānotais izmaksu samazinājums panākts, pateicoties tiem pašiem faktoriem, kas minēti “Sadales tīkla” tarifa projekta gadījumā, norāda SPRK. Klientiem pārvades tarifa daļa elektroenerģijas rēķinā tiek iekļauta sadales pakalpojumu maksā.
“Sadales tīkla” tarifu periods noteikts 4,5 gadiem, nodrošinot ilgtermiņa tarifu stabilitāti lietotājiem, savukārt AST tarifu periods noteikts 2,5 gadiem.
AST ir neatkarīgs Latvijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators, kas nodrošina elektroenerģijas pārvades tīkla darbības un Latvijas elektroenerģijas sistēmas elektroapgādes drošumu, sniedz pārvades sistēmas pakalpojumus, balstoties uz publicētiem pārvades pakalpojuma tarifiem, veic pārvades sistēmas operatīvo vadību un nodrošina drošu, stabilu, elektroenerģijas pārvadi pārvades sistēmā. AST pieder valstij. Kompānijas obligācijas kotē “Nasdaq Riga” parāda vērtspapīru sarakstā.
AST ir vienotā dabasgāzes pārvades un uzglabāšanas sistēmas operatora AS “Conexus Baltic Grid” (“Conexus”) lielākais akcionārs – kompānijai pieder 68,46% “Conexus” akciju.
Savukārt “Sadales tīkls” ir valstij piederošajā “Latvenergo” koncernā ietilpstošs elektrotīkla uzturētājs un attīstītājs Latvijā. Kompānija nodrošina sadales elektrotīklu ekspluatāciju, atjaunošanu un plānveida attīstību, elektroenerģijas izlietošanas uzraudzību, zudumu samazināšanas pasākumus un elektroenerģijas uzskaiti, kā arī veic jaunu pieslēgumu izveidi.