![Ilustratīvs attēls](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2015/10/jumts_stradat_Sh-e1467622538842.jpg)
Demontējot būvmateriālus ar azbestu, nelietojot aizargmaskas, jūs sveicina vēzis 0
Tikai nelielai daļai ēku Latvijā, kuru celtniecībā savulaik izmantoti azbesta saturošie materiāli, demontāža un renovēšana notiek atbilstoši darba drošības prasībām, novēršot risku darbu veicējiem un apkārtnes iedzīvotājiem saslimt ar azbesta izraisītajām onkoloģiskajām slimībām,- uzmanību vērš Inspecta Prevention darba aizsardzības eksperts Pēteris Gals.
Lai gan azbesta kaitīguma dēļ Eiropas Savienībā (ES) kopš 2005. gada ir aizliegti visi azbestu saturoši būvmateriāli un darbs ar tiem ir stingri reglamentēts, Latvijā šim jautājumam netiek pievērsta vērība. Kā norāda eksperts, pateicoties unikālajām fizikālajām īpašībām, azbests pagājušajā gadsimtā plaši izmantots būvmateriālos, piemēram, šīferī un siltumizolējošajos materiālos. Tādēļ mūsdienās, renovējot vai demontējot šajā laika posmā būvētās ēkas vai, piemēram, apkures sistēmas, darbu veicēji lielākoties tiek pakļauti azbesta kaitīgajai ietekmei.
“Azbestam piemīt īpašība sadalīties šķiedrās. Ja darbā ar azbestu, piemēram, demontējot būvmateriālus, tos transportējot vai apsaimniekojot azbestu saturošu materiālu atkritumus, netiek lietotas pretputekļu sejas maskas un aizsargapģērbs, šķiedras ar ieelpoto gaisu nokļūst cilvēka plaušās. Ņemot vērā, ka cilvēka organismā šķiedras nenoārdās un organisms tās nevar izvadīt, laika gaitā attīstās dažādas smagas saslimšanas,” skaidro eksperts. Viņš arī atzīmē, ka azbesta izraisītās veselības problēmas nevar identificēt uzreiz, jo no azbesta ieelpošanas brīža līdz nopietnai saslimšanai var aizritēt pat 20 gadi.