![Lai arī nektarīni un persiki nav Latvijai raksturīgie augļi, atsevišķi tirgotāji ārpusē pie “Rimi” veikala Zolitūdē tiem pamanās piemērot samazināto 5% PVN likmi.](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/09/Zolitude4_TS_5-800x532.jpg)
“Tā ir totāla šmaukšanās!” Atsevišķi tirgotāji krāpjas ar zemāku PVN 31
Sandra Dieziņa, “Latvijas Avīze”, AS “Latvijas Mediji”
Samazināto PVN 5% likmi piemēro arī Latvijai neraksturīgiem augļiem, konstatē “Latvijas Avīze”. Atbildīgie dienesti par līdzīgiem gadījumiem aicina ziņot.
Veicot augļu un dārzeņu pirkumu ielu tirdzniecībā Rīgā, Zolitūdē, kāds pircējs bija pārsteigts, ka samazinātā PVN likme 5% piemērota arī nektarīniem, kas, kā zināms, nav Latvijai raksturīgs auglis. Par to liecina pirkuma čeks, ko viņš nodeva redakcijai un kurā ir tikai viena pozīcija – dārzeņi ar tiem piemēroto 5% PVN.
“Sakārtojiet tirgu tā, lai importa prece tiek tirgota kā imports, nevis vietējā prece ar samazināto PVN,” atbildīgos dienestus aicina pircējs, kura vārds redakcijai ir zināms.
Veicot atkārtotu kontrolpirkumu, konstatējām, ka šāda prakse turpinās un 5% likme tiek piemērota gan vietējiem gurķiem, gan svešzemju nektarīniem. Citam komersantam piederošajā tirdzniecības vietā 5% PVN likme piemērota gan vietējiem redīsiem, gan poļu avenēm, nektarīniem, vīnogām un citiem importa augļiem un dārzeņiem. Turklāt šāda aina vērojama ne tikai Zolitūdē, bet arī izbraukuma tirdzniecībā Imantā.
Pārkāpumu nenoliedz
![](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/09/Zolitude1_TS_5.jpg)
SIA “Dārzeņi.lv”, kas piekopj šo praksi, nodarbojas ar augļu un dārzeņu tirdzniecību un reģistrēta 2015. gadā. Uzņēmuma amatpersona Vadims Calko nenoliedz, ka piemēro samazināto PVN gan vietējās izcelsmes augļiem un dārzeņiem, gan arī “mazliet” importa precei.
Sarunā ar “Latvijas Avīzi” viņš gan jautāja, kurā vietā tas notiek, un, saņēmis atbildi, solīja to novērst, jo “tas nav pareizi”.
Pagājušo gadu šis uzņēmums pabeidza ar 926,6 tūkstošu eiro apgrozījumu, kas ir par 41% vairāk nekā gadu iepriekš, bet salīdzinājumā ar 2018. gadu apgrozījums audzis vairāk nekā četras reizes.
Turklāt arī rentabilitāte tam bijusi iespaidīga – 2019. gadā 43%, bet 2020. gadā – 17%. Kopš dibināšanas piecu gadu laikā uzņēmuma apgrozījums audzis 52 reizes. Tiesa, šī gada 30. augustā uzņēmumam izveidojies 5790 eiro nodokļu parāds, liecina “firmas.lv” informācija.
Otrs uzņēmums, ko “Latvijas Avīze” pieķēra 5% PVN likmes piemērošanā importa precei, ir ZS “DK Zaļlauki”, kas reģistrēta Iecavā. Ielu tirdzniecībā šis uzņēmums izsniedz čeku, kurā visām precēm – gan vietējām, gan importa – piemērota zemākā PVN likme.
Mums neizdevās noskaidrot uzņēmuma viedokli par notikušo, jo kontaktinformācijā nav norādīts telefona numurs. Taču, spriežot pēc publiski pieejamās informācijas, šī gada pavasarī uzņēmums sezonas darbam meklēja pārdevējas ogu, augļu un dārzeņu mazumtirdzniecībai Saulkrastos, solot darbu draudzīgā kolektīvā vienā no vadošajiem uzņēmumiem savā nozarē Latvijā ar atalgojumu 35 eiro dienā pēc nodokļu nomaksas.
Lieki teikt, ka uzņēmums gada pārskatus pēdējo gadu laikā nav iesniedzis. “DK Zaļlauku” saistītais objekts ir noliktava Lubānas ielā, kur atrodas vairākas augļu un dārzeņu vairumtirdzniecības bāzes. Pērn oktobrī sākta šīs zemnieku saimniecības reorganizācija, to pārveidojot par SIA.
Jāpiebilst, ka faktu, kad Latvijai neraksturīgiem augļiem un dārzeņiem tiek piemērots samazinātais PVN, iespējams konstatēt tikai gadījumā, kad tiek izsniegts pirkuma čeks, un šādu vietu nav daudz – lielākoties augļu un dārzeņu tirgotāji uz ielām vai pie lielākajiem tirdzniecības centriem preci pārdod bez kases aparātiem un čekus neizsniedz.
Tas faktiski ļauj manipulēt ar PVN piemērošanu, kas nozīmē – valsts budžetam iet secen prāvi līdzekļi.
Arī preces izcelsmes valsts ne visur ir norādīta.
Aicina ziņot
![](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/09/PVNceki_5.jpg)
Komentējot notikušo, Valsts ieņēmumu dienesta (VID) pārstāvis Andrejs Vaivars sacīja, ka samazināto PVN likmi drīkst piemērot tikai Latvijai raksturīgajiem augļiem un dārzeņiem, nevis importam.
Viņš patērētājus aicina ziņot par šādiem gadījumiem, lai VID darbinieki varētu veikt pārbaudes un pieņemt lēmumu par izvairīšanos no nodokļu nomaksas. To var darīt, rakstot e-pastu, zvanot pa VID mājaslapā norādītajiem telefoniem vai Elektroniskās deklarēšanās sistēmā (EDS).
Sašutis par notiekošo ir asociācijas “Latvijas dārznieks” vadītājs Jānis Bērziņš. “Tā ir totāla šmaukšanās.
Ja no pāris tūkstošiem dienā nodokļos neiekasē ne santīma, varam izrēķināt, kas iet secen valsts budžetam.
Nektarīni ir labā cenā, tie nav sīpoli, kam zema cena. Tādā veidā šie tirgotāji apšmauc valsti, kam secen iet 16% PVN,” komentē Bērziņš.
Arī Latvijas Augļu un ogu asociācijas vadītāja Māra Rudzāte ir sašutusi par šādu atsevišķu tirgotāju rīcību, sakot, kā tā ir nelikumīga un sodāma darbība. Viņa aicina VID veikt pastiprinātas kontroles un novērst šādus gadījumus.
“Mūsu biedri netirgo produkciju uz ielām. Asociācijas biedri sadarbojas tikai ar lielajiem mazumtirgotājiem,” skaidro Latvijas Augļu un dārzeņu tirgotāju asociācijas vadītājs Uldis Jaunzems pēc tam, kad izstāstu par situāciju ielu tirdzniecībā. Abi iepriekšminētie uzņēmumi nav asociācijas biedri.
Jaunzems atgādina – samazinātās PVN likmes ieviešana vietējās izcelsmes augļiem un dārzeņiem ļāva sakārtot tirgu un izskaust ēnu ekonomiku.
“Redzam, ka tas strādā. Ēnu ekonomikas īpatsvars nozarē ir sarucis, lielākā daļa pelēko uzņēmumu no tirgus pazuduši, savukārt tirgotāji ir kļuvuši konkurētspējīgāki, salīdzinot ar citu valstu uzņēmējiem,” uzsver Jaunzems, aicinot PVN samazināt visai svaigajai pārtikai.
Esam jau vairākkārt ziņojuši par samazinātās PVN likmes 5% piemērošanu Latvijai raksturīgajiem augļiem un dārzeņiem no 2018. gada. Šāda rīcība gan izraisīja plašas diskusijas gan pašā nozarē, gan ekonomistu aprindās.
Proti, ekonomisti apgalvo, ka samazinātās PVN likmes ieviešana nav atstājusi gaidīto ietekmi uz cenām – tās sarukušas par mazāku apjomu nekā zemāka PVN pilnā ietekme, turklāt ieņēmumus zaudējis arī valsts budžets. Zemnieki gan apelē pie apgrozījuma un algu pieauguma nozarē, ēnu ekonomikas samazināšanās un aicina PVN samazināt visai pārtikai.