![Ilustratīvs attēls.](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2016/02/RasimsRomeo-Janaitis8.jpg)
Anitena ilgi gatavotā izrāde likuma vārdā aizliegta, taču likumā vērojamas pretrunas 14
Pirms dažām dienām multimediālās izrādes “Romeo un Džuljeta” režisors Kārlis Anitens paziņoja, ka juridisku iemeslu dēļ tiek atceltas visas plānotās multimediālās izrādes “Romeo un Džuljeta”, kas bija paredzētas no 2024. gada 9. augusta līdz 29. septembrim Rīgā, Ganību dambī 24A, 6. korpusā. Paziņojums sabiedrībā radīja daudz neskaidrību un jautājumu.
Kā viņš atklāja, izrādes atceltas sakarā ar Rīgas valstspilsētas pašvaldības Pilsētas attīstības departamenta Arhitektūras pārvaldes 26.06.2024. vēstuli Nr. DA-24-16458-nd AS “Dambis” un SIA “Kārlis Anitens”, kurā skaidrots, ka multimediālās izrādes “Romeo un Džuljeta” norise nav iespējama.
Kārlis paziņoja, ka naudas atmaksu par internetā iegādātajām biļetēm pircēji saņems tuvāko trīs darba dienu laikā uz norēķinu kontu, no kura tika veikts pirkums. Biļešu pircēji, kuri pirkuši biļetes tirdzniecības vietās, aicināti tās atgriezt jebkurā “Biļešu Paradīze” tirdzniecības vietā.
Viņš atvainojās par sagādātajām neērtībām un pauda cerību, ka nākotnē tiks sakārtotas pretrunā esošās Būvniecības likuma un Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likuma normas.
Sociālo tīklu platformā “Facebook” viņš dalījās ar plašāku problēmas izklāstu, ko pamanījis ne viens vien sabiedrības loceklis.
Kārlis raksta: “Savā privātajā kontā atļaušos šodien izplatīto oficiālo paziņojumu mazliet emocionālāku. Mēs kopā ar Oskaru Pauliņu, Tomu Zeļģi, Armīnu Jukšu, SIA “Full Stage”, Anitru Bērziņu, Līgu Zeļģi, Ievu Segliņu, Arturu Krūzkopu, Kristapu Krievkalnu, Baibu Zalcmani un AS “Dambis” ļaudīm strādājām daudz, lai taptu multimediālā izrāde “Romeo un Džuljeta” un bijām paveikuši lielu darba apjomu. Cik šis viss prasīja no manis kā režisora un skaņu režisora, lai nu paliek spilvenā.
Tomēr kā producents neiedomājos, ka Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likums ir pretrunā ar Būvniecības likuma normām par pasākumiem iekštelpās, kas manas nozares likuma kontekstā neprasa veikt nekādus saskaņojumus. Ar Būvniecības likumu ir citādi, un rezultātā iecere tika aizliegta. Multimediālās izrādes “Romeo un Džuljeta” ir atceltas un zemāk informāciju atradīs tie, kuri bija nopirkuši biļetes. Par zaudējumiem, ko tas man ir radījis, šodien nerunāšu. Iešu uz priekšu, meklējot risinājumu, lai šī grandiozā izrāde tomēr reiz piedzīvotu pirmizrādi tur, kur tā tika iecerēta.
Un vienlaikus es ceru rosināt diskusiju gan nozarē, gan valdības aprindās un pašvaldībās, kā juridiski sakārtot tik “trendīgo” pasākumu norisi ārpus tradicionālajām kultūras pasākumu norises vietām visā valstī pēc vienotiem noteikumiem.
Lai nebūtu tā, ka vienas valsts teritorijā kādā pašvaldībā pasākums likuma vārdā tiek aizliegts, bet citā pašvaldībā identisks pasākums notiek, turklāt ar nodokļu maksātāju līdzfinansējumu.
Ceru, ka izdosies novērst pretrunas likumos un radīt skaidrus noteikumus, kā jebkurš pasākumu organizators un telpu īpašnieks, neesot būvniecības eksperts, spētu bez maksas un vienkāršoti uzzināt, kāds ir iecerētās pasākuma norises vietas statuss un vai šis statuss atļauj iecerētajā telpā norisināties publiskam pasākumam. Un ja nevar norisināties, kas darāms, lai varētu norisināties. Un te nav runa tikai par ēku drošību, kā mēs to tradicionāli iedomājamies. Te ir runa arī par tualetēm, vides pieejamību utt.
Tā kā stāsts par “Romeo un Džuljetu” apaugs ar papildu sociālo funkciju. Kā man veiksies, par to ziņošu. Paldies visiem par uzticību, dodos risināt šo stāstu tālāk. Ceru, ka Rīgas pašvaldības institūcijas līdzdarbosies manā iniciatīvā, jo tur taču arī strādā cilvēki, kuri ārpus darba grib atpūsties, apmeklēt pasākumus un būt sociāli aktīvi. Ja pašas institūcijas šo jautājumu neinicē, nu labi – es iniciēšu un skatīsimies, kas tur sanāks.”