![Gustava II Ādolfa sagaidīšanas aina Doma vitrāžā.](https://lastatic.ams3.cdn.digitaloceanspaces.com/2021/09/16sept_Gustavs_16-800x678.jpg)
Pirms 400 gadiem Zviedrijas karalis caur Šāļu vārtiem jeb gar RTU korpusu iejāja Rīgā 7
Viesturs Sprūde, “Latvijas Avīze”, AS “Latvijas Mediji”
Pirms 400 gadiem pēc pusotru mēnesi ilgas karadarbības un aplenkuma līdz tam poļu kontrolētā Rīga poļu–zviedru kara gaitā padevās Zviedrijas karalim Gustavam II Ādolfam un viņa karaspēkam.
Karalis caur Šāļu vārtiem, kas atradās aptuveni tur, kur RTU korpuss, svinīgi iejāja pilsētā un devās uz dievkalpojumu Sv. Pētera baznīcā.
Tās virsmācītājs Hermanis Samsons noturēja dievkalpojumu, teica sprediķi un apsveikuma runu jaunajam karalim.
Jāpiebilst, ka Gustavs II Ādolfs pēc gada iecēla Samsonu par Vidzemes superintendantu, tātad luterāņu baznīcas administrācijas augstāko amatpersonu. Rīga un Vidzeme uz 100 gadiem kļuva par daļu Zviedrijas.
Rīgas aplenkuma notikumus literāri aprakstījis pazīstamais vēsturisko piedzīvojumu romānu autors Rutku Tēvs jeb Arvēds Mihelsons, pēc kura darbu motīviem 20. gadsimta 70. gados tapa Rīgas kinostudijas filmas “Vella kalpi” un “Vella kalpi Vella dzirnavās”.
Rīdzinieki, kam gan nebija īpaša sentimenta pret poļu varu, bija visai sīvi pretojušies jaunajiem kungiem.
Aplenkums bija sācies 1. augustā, bet pilsēta kapitulēja tikai 15. septembrī, pēc tam, kad tika pilnībā bloķēta gan no jūras, gan sauszemes, un zviedri uzsāka Rīgas bombardēšanu, kā arī raka apakšzemes mīnu galerijas zem pilsētas nocietinājumiem.